![Nema razloga za paniku](https://www.info-ks.net/slike/portal/2022/Maj/Imer-Rusinovci.jpg)
Profesor poljoprivrede na Prištinskom univerzitetu "Hasan Prishtina“ Imer Rusinovci smatra da će ova godina biti teška, usljed rata u Ukrajini, ekonomske krize, ali kako kaže, nema razloga za paniku, prenosi Ekonomija onlajn.
Za razliku od prethodnih godina, kako kaže Rusinovci, ove godine se ne očekuje veća proizvodnja pšenice.
"Ne očekujemo veću proizvodnju pšenice u odnosu na prethodne godine, jer su mineralna đubriva bila skupa, tako da ćemo morati da uvezemo veliku količinu“, rekao je on.
Kako navodi na Kosovu postoji veliki disbalans između izvoza i uvoza poljoprivrednih proizvoda.
"Pitanje izvoza vjerovatno može biti simbolično, trenutno smo u proporcionalnosti devet prema jedan, što znači da uvozimo devet artikala, a izvozimo jedan, ovaj odnos je nepovoljan“, rekao je on.
Rusinovci dodaje da je neopravdano da se uvozi pšenica, kukuruz.
"Recimo, pirinač i topsko povrće i voće moramo uvesti iz inostranstva, ali uvoz pšenice, kukuruza i useva koji odgovaraju našim uslovima nije opravdan", rekao je on.
Prema mišljenju profesora Kosovo je dio grupe siromašnih zemalja ukoliko se posmatra površina obradivog zemljišta po glavi po glavi stanovnika.
Izvor: Kosovo Online/Ekonomia Online
"Ne očekujemo veću proizvodnju pšenice u odnosu na prethodne godine, jer su mineralna đubriva bila skupa, tako da ćemo morati da uvezemo veliku količinu“, rekao je on.
Kako navodi na Kosovu postoji veliki disbalans između izvoza i uvoza poljoprivrednih proizvoda.
"Pitanje izvoza vjerovatno može biti simbolično, trenutno smo u proporcionalnosti devet prema jedan, što znači da uvozimo devet artikala, a izvozimo jedan, ovaj odnos je nepovoljan“, rekao je on.
Rusinovci dodaje da je neopravdano da se uvozi pšenica, kukuruz.
"Recimo, pirinač i topsko povrće i voće moramo uvesti iz inostranstva, ali uvoz pšenice, kukuruza i useva koji odgovaraju našim uslovima nije opravdan", rekao je on.
Prema mišljenju profesora Kosovo je dio grupe siromašnih zemalja ukoliko se posmatra površina obradivog zemljišta po glavi po glavi stanovnika.
Izvor: Kosovo Online/Ekonomia Online